Članek
V zadnjem času je vroča tema pogovorov spor med ustanoviteljem in upravljavcem Jadranske lige, podjetjem Sidro d.o.o., in Mednarodno košarkarsko zvezo FIBA
Objavljeno May 02, 2015
![](https://uploads.publishwall.si/publishwall_new/kosarka/2015-05/fiba-vs-aba1-628x162.png.webp)
![](https://uploads.publishwall.si/publishwall_new/kosarka/2015-05/olimpija-krka-628x419.jpg.webp)
![](https://uploads.publishwall.si/publishwall_new/kosarka/2015-05/aba-liga.jpg.webp)
V zadnjem času je vroča tema pogovorov spor med ustanoviteljem in upravljavcem Jadranske lige, podjetjem Sidro d.o.o., in Mednarodno košarkarsko zvezo FIBA. Slednja Jadranske lige ne priznava in preko nacionalnih zvez s področja, kjer se organizira Jadranska liga (ABA), pričenja z aktivnostmi za organizacijo regionalnega tekmovanja. Istočasno pa vsem nacionalnim zvezam grozi s suspenzom članskih reprezentanc v primeru, da bi njihovi klubi tudi v prihodnji sezoni nastopali v Jadranski ligi.
O tej problematiki je bilo že veliko napisanega, vendar praktično ničesar s pravnega vidika. V nadaljevanju prispevka skušam na kratko in čim bolj laično predstaviti ključna pravna vprašanja tega spora. Obenem opozarjam, da mi niso poznani vsi dokumenti, kar lahko v veliki meri vpliva na zaključke, narejene v prispevku.
STATUS MEDNARODNIH IN NACIONALNIH ŠPORTNIH ZVEZ
Evropski model organizacije športa je piramidni model, v katerem klubi predstavljajo osnovo piramide, nad klubi so nacionalne panožne zveze (klubi so njihovi člani), na vrhu piramide pa so mednarodne panožne organizacije (nacionalne so njihove članice). Mednarodne panožne organizacije sprejemajo pravila, športna in tudi komercialna, ki se jih morajo nacionalne zveze držati. Slednje pa pomeni, da se jih morajo držati tudi člani nacionalnih zvez, torej klubi.
Mednarodne in nacionalne športne zveze dejansko imajo monopole v določenem športu in nad svojimi člani (klubi, športniki, strokovni delavci itd.), istočasno pa so odvisne od njihovih aktivnosti oziroma storitev. Člani mednarodnih oziroma nacionalnih športnih zvez nimajo druge možnosti kot da sprejmejo predpise, ki jih nalagajo posamezne zveze, bodisi pogodbeno ali na podlagi predpisov teh zvez. Enako velja za FIBA-o in KZS.
ABA ni zveza, temveč družba, sedaj tudi v pretežni klubski lasti (v kolikor bi bila v lasti nacionalnih zvez s področja nekdanje države, bi lahko govorili tudi o zvezi), ki organizira tekmovanje, imenovano Jadranska liga.
So mednarodne in nacionalne športne zveze podvržene nacionalni zakonodaji oziroma zakonodaji EU? V kolikor takšni športni subjekti opravljajo ekonomsko dejavnost, so podvrženi nacionalnemu pravu oziroma pravu EU, brez izjeme. Tako FIBA, kakor tudi ULEB in ABA nedvomno opravljajo ekonomsko dejavnost, saj prodajajo sponzorstva za lastne produkte, prodajajo televizijske pravice, vstopnice za njihove dogodke in opravljajo še druge ekonomske dejavnosti. Slednje nedvomno pomeni, da so zavezani vsem pravnim normam kot ostali gospodarski subjekti na trgu EU.
Konkurenčna politika EU je torej močno orodje v rokah športnikov in drugih deležnikov, s katerim lahko omejijo regulatorno moč športnih zvez. Namen konkurenčne politike EU je zaščita poštene konkurence na trgu s prepovedjo ravnanja kot so kartelni in drugi protikonkurenčni dogovori ter zloraba prevladujočega položaja na trgu (na podlagi Pogodbe o delovanju EU (PDEU)).
Čeprav morajo biti pravila športnih organizacij v skladu s konkurenčnim pravom EU, ni nujno, da jih slednje popolnoma omejuje. Potrebno je namreč uporabiti test sorazmernosti: športno pravilo, ki omejuje svobodo športnih subjektov (športnikov, klubov, strokovnih sodelavcev ipd.) ne bo veljalo za protikonkurenčno, vsaj dokler so te omejitve neločljivo povezane z in sorazmerne glede na legitimni cilj (v povezavi z organizacijo in ustreznim ravnanjem v športu). V kolikor pa omejevalni učinki, ki jih povzroči določeno pravilo, presegajo kar je v razumni meri potrebno oziroma sorazmerno, predstavljajo kršitev prepovedi protikonkurenčnih dogovorov in/ali zlorabe prevladujočega položaja.
Se bo v prihodnji sezoni sploh lahko kdo veselil naslova prvaka ABA lige?
(foto: aba liga)
![olimpija krka](https://uploads.publishwall.si/publishwall_new/kosarka/2015-05/olimpija-krka-628x419.jpg.webp)
Tako Olimpija kot Krka podpirata Jadransko ligo! (foto: aba liga)
Oba slovenska redna udeleženca Jadranske lige, KK Union Olimpija in KK Krka, sta podprla obstoječo ligo in izrazila dvom oziroma nestrinjanje z ustanovitvijo nove regionalne lige. Takšno stališče je seveda povsem legitimno, vendar na koncu ne bo štelo kaj prida. Kot pojasnjeno na začetku prispevka, so klubi del piramidnega sistema evropskega košarkarskega modela, kar pomeni, da se morajo držati pravil, ki jih predpisuje krovna organizacija – FIBA. Ne glede na to pa se vsak klub lahko svobodno odloča v katerem tekmovanju bo igral (z izjemo državnega prvenstva, seveda). Dejstvo je, da FIBA kot krovna košarkarska organizacija drži škarje in platno košarkarskega zemljevida Evrope. Četudi bi se lahko izkazalo, da bi bil morebitni suspenz reprezentanc nezakonit, lahko na vrsto drugih načinov povsem legitimno efektivno izrine morebitne tekmece pri organizaciji regionalnih košarkarskih tekmovanj. Vsi akterji v tej zgodbi se zavedajo potrebnosti in predvsem koristnosti regionalne lige, ki najboljšim klubom v regiji omogoča tekme na višji stopnji kot državno prvenstvo. Tudi KZS takšno ligo podpira. Ustavilo se je torej le pri tem kdo bo takšno ligo vodil oziroma kdo bo njen lastnik. To pa je vprašanje, ki presega namen tega prispevka, saj odpira povsem novo področje oblasti, posla in diplomacije. Razplet dogodkov je praktično nemogoče napovedati, saj se bo vse skupaj lahko končalo za pogajalsko mizo ali pa pred sodiščem.
#ABALiga
May 02, 2015