![](https://uploads.publishwall.si/publishwall_new/walls/50000/52242/2023/06/13/648847335d4b6.webp)
![](https://uploads.publishwall.si/publishwall_new/walls/100000/129247/2023/06/07/6480421cbc3d8.webp)
Na posljednjoj sjednici Predstavničkog doma PSBiH na dnevnom redu nije bilo prijedloga izmjena Izbornog zakona koje je predložio Denis Bećirović (SDP), jer Ustavnopravna komisija nije dala svoje mišljenje, jer predlagač nije bio prisutan, piše novinska agencija Patria.
No, na sljedećoj sjednici 14. juna, poslanici će u prvom čitanju razmatrati ovaj prijedlog.
U osnovu riječ je o prijedlogu kojim se mijenja Izborni zakon BiH u smislu da zabranjuje osobama koje su osuđene za krivična djela da budu birani ili imenovani na bilo koju javnu funkciju u BiH.
"Nijedno lice koje je: a) izdržalo kaznu koju je izrekao Međunarodni sud za ratne zločine za bivšu Jugoslaviju, b) izdržalo kaznu zatvora koju je izrekao sud BiH, sud RS ili sud FBiH i sud Brčko Distrikta BiH zbog ozbiljnih povreda humanitarnog prava, a Međunarodni sud za ratne zločine za bivšu Jugoslaviju razmatarao je njegov dosje prije hapšenja i tvrdio da zadovoljava međunarodne pravne standarde,
c) izdržalo kaznu zatvora koju je izrekao sud druge zemlje zbog ozbiljnih povreda humanitarnog prava, a Međunarodni sud za ratne zločine za bivšu Jugoslaviju razmatrao je njegov dosje prije hapšenja i utvrdio da zadovoljava međunarodne pravne standarde, ne može bit kandidat, niti imati bilo koju imenovanu, izbornu ni drugu javnu funkciju na teritioriji BiH", piše u prijedlogu.
Bećirović je naveo da princip ograničenja biračkog prava, odnosno ograničavanje pasivnog biračkog prava (prava da se bude biran), ima jake argumente u zemlji kakva je BiH.
Dodaje da je osnovni razlog za usvajanje ovog zakona činjenica da je BiH pretrpjela ogromna stradanja i genocid, te da osuđeni ratni zločinci, nakon što su odslužili kaznu, postaju slobodni ljudi koji uživaju sva prava, uključujući i biračka prava, te se čak kandiduju na izborima i bivaju izabrani.