Argumenti s katerimi smo poskušali prepričati evropske poslance naj ne glasujejo za te amandmaje so bili naslednji_
glede amandmaja o odnosu Slovenije s Hrvaško in mejo med državama:Državi sta dokumentirali mejo med državam z dokumentom leta 1991, v katerem je bilo navedeno, da bodo nove državne meje tiste, ki so obstajale v nekdanji državi Jugoslaviji. Julija 2001 sta državi s sporazumom zaključili pogajanja o meji. Obe vladi sta ga potrdili 19 julija 2001. Slovenija je že zaključila pravni postopek potreben za podpis Sporazuma (potrdil ga je tudi Odbor za zunanjo politiko slovenskega parlamenta). Hrvaška stran je večkrat poudarila, da je potrebno počakati na bolj ugoden notranje-politični položaj za dokončanje zakonodajnega postopka za potrditev Sporazuma.
glede amandmaja o vračanja ali odškodnin za nepremičnine, ki so bile odvzete s strani nekdanje jugoslovanske republike avstrijskim in italijanskim državljanom:Rimski sporazum iz leta 1983 predvideva obročno izplačevanje odškodnine za zapuščeno imetje italijanskih optantov v višini 110 milijonov $ v 13 enakih letnih obrokih, odplačevanje pa se začne s 1. januarjem 1990. Slovenija je izpolnila svoje obveznosti, ki jih je imela do Italije, 3. Januarja 2002 s plačilom zadnjega obroka celotne odškodnine. Ta sporazum je kot mednarodni pravni akt dokončno rešil vprašanje nepremičnin optantov iz bivše cone B STO. Poleg tega je RS že leta 1991 sprejela Zakon o denacionalizaciji, s katerim je uredila vprašanje vračanja nepremičnin ali odškodnin za nepremičnin sedanjih tujih državljanov, vključno z italijanskimi in avstrijskimi državljani.
Glede amandmaja o nerešenem vprašanju Centralne banke, kar zadeva hrvaške, bosanske in makedonske varčevalce:O vprašanju prevzema garancije za devizne hranilne vloge varčevalcev nekdanje SFRJ, ki je multilateralno vprašanje, se naslednice nekdanje SFRJ v skladu s 7.čl. Priloge C Dunajskega sporazuma o nasledstvu pogajajo v okviru Banke za mednarodne poravnave v Baslu. V tem kontekstu se bodo tako uredili odnosi posameznih bank do nekdanjih varčevalcev nekdanje SFRJ.
Stališče naše poslanske skupine, torej nestrinjanje z vsebino amandmajev je pisno posredoval Hans-Gert Poetteringu, vodju poslanske skupine Evropske ljudske stranke (EPP-ED) v Evropskem parlamentu, Dimitriju Volčiču, poročevalcu za Slovenijo pri EU, Mihaelu Ebnerju poslancu EP in Luigiju Mazzi, tajniku EPP-ED, Evropske ljudske stranke.