Menimo namreč, da bi takšna rešitev dodatno davčno obremenila kmetijsko proizvodnjo in kmete. Subvencije niso dohodek, ampak so prihodek kmetije. Subvencije, kot so, recimo, EKO 0, neposredno plačilo, je namenjeno pokrivanju stroškov med lastno in tržno ceno kmetijskih pridelkov. Poznamo tudi izravnalna plačila, kot so EKO 1, EKO 2 in EKO 3. Ta plačila so namenjena pokrivanju stroškov v težjih pridelovalnih razmerah, ob manjših pridelkih in naravi prijaznejšemu načinu kmetovanja. Raziskave agrarnih ekonomistov kažejo, da se kljub povečanju teh plačil v zadnjih letih dohodkovni položaj kmetijstva zaradi relativnega padanja odkupnih cen in rasti proizvodnih stroškov v povprečju ni izboljšal.
Kolegice in kolegi, prepričan sem, da predvidena rešitev novega zakona o dohodnini, po katerem naj bi kot izvirni vir dohodka po novem upoštevali tudi plačila iz naslova ukrepov kmetijske politike, kot so prej omenjene subvencije, donacije in denarne pomoči, da je tak pristop ne dovolj premišljen in povsem nekonsistenten z obstoječo metodologijo izračuna katastrskega dohodka. Imamo neažuren zemljiški kataster, ki ne odraža dejanske rabe kmetijskih zemljišč. Preračuni se letno ne posodabljajo, zato vrednosti katastrskega dohodka ne upoštevajo realnega padanja cen kmetijskih proizvodov in dvigovanja cen proizvodnih stroškov. Spremenjen način obdavčevanja v kmetijstvu bi bil pravičen le v primeru, da bi predhodno prilagodili metodologijo vrednotenja katastrskega dohodka, ki bi upošteval dejansko rabo in kakovost zemljišč.
S predlaganimi spremembami zakona o dohodnini na področju kmetijstva, bi bili oškodovani predvsem tisti kmetje, ki imajo v obdelavi večje površine. Če metodologija za izračun katastrskega dohodka ne bo prilagojena dejanskim razmeram do uveljavitve sprememb zakona o dohodnini, bi to lahko pomenilo izredno veliko davčno bremenitev posameznih zavezancev, ki pa ne bi odslikavala niti dejanskega niti potencialnega dohodkovnega položaja kmečkih družin. Mislim, da bi morali utemeljeno proučiti možnost, da podobno kot pri davku na dodano vrednost omogočimo prostovoljno odločitev za vstop v obdavčevanje po dejanskem dohodku iz kmetijstva, ki bi ga zainteresirane kmetije izkazovale na podlagi vodenega poenostavljenega knjigovodstva. Tak način poznamo v Franciji. Omeniti moram tudi način obdavčevanja v Italiji in v Avstriji. Sicer je to bilo že tudi v prejšnjih razpravah nekoliko omenjeno. v Italiji obstaja sistem obdavčitve glede na katastrski dohodek, premije oziroma subvencije iz naslova državne pomoči niso obdavčene, katastrski dohodek je določen za posamezne kulture in razrede. Sestavljen je iz dveh delov in sicer gospodarskega dela, ki ga plačuje lastnik zemljišča in agrarnega dela, ki ga plačuje tisti, ki zemljo obdeluje. Če ponazorimo na primeru, v Italiji znaša davek od gospodarskega dela za hektar vinograda 13 tisoč slovenskih tolarjev, agrarni del pa 12 tisoč. Od tega se državi plača 10% dohodnine. To je nedvomno zelo ugodna davčna politika za kmetijstvo.
Tudi v Avstriji zelo dobro razumejo pomen kmetijstva. Cilj jim je urejeno in poseljeno podeželje. To urejajo tudi s sistemsko davčno politiko na način, da gre v dohodnino samo pavšalni dobiček iz kmetijstva. Premije oziroma podpore iz naslova države, pa niso obdavčene. Kolegice in kolegi prepričan sem, da predlagani zakon nestimulativno ureja davčno politiko na področju kmetijstva. Naš odbor za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano bo nedvomno za drugo obravnavo se priglasil kot zainteresirano delovno telo in bo tudi vsebinsko obravnaval vse to, tretje poglavje. Pričakujemo pa od predlagateljev, da bo upoštevali te predloge in naredili davčno politiko primerljivo kot jo imajo v sosednjih državah. V kolikor seveda ne bodo tega pripravili, bomo mi v skladu s proceduro tudi predlagali amandmaje, da se medsoseska pomoč izključi iz obdavčitve, da prag normiranih stroškov, naj se dopolni, pri dopolnilnih dejavnostih zviša iz predlaganih 25 na 60%. Nadalje, podpore iz naslova ukrepov kmetijske politike, morajo biti vključene v izračun katastrskega dohodka in ta katastrski dohodek je treba vključno z uveljavitvijo tega zakona tudi posodobiti, in ga spremeniti. Uvesti moramo nov sistem izračunavanja katastrskega dohodka. In iz davčne osnove se morajo izključiti izravnalna plačila in investicijske podpore. Kmetom pa moramo omogočiti prostovoljno vodenje enostavnega knjigovodstva.«