![](https://uploads.publishwall.si/imgsmedium_2/2014/09/16/publishwall_1410849145_1878789.jpg)
Bodimo realni.
V prihodnjem mandatu, vsaj prva leta, bomo morali Portorož urediti s takimi objekti, kot pač so.
Urejanje prostorskih aktov in dovoljenj bo terjalo nekaj let. Tudi če maksimalno pospešimo procese.
In to seveda urejanje takih aktov, kot bodo pač šli skozi vso dolgo strokovno in politično proceduro.
Na koncu pa mora vsaka rešitev biti tako dobra, da z visoko podporo lahko preživi tudi referendum.
Torej se bomo zelo hitro morali bolje organizirati. Narediti red. In se lotiti dela usklajeno.
Najprej se bo javni sektor odrekel delu denarja, ki ga sedaj dobi.
Doslej je bila edina logika oddajanja javnih prostorov samo ustrezna namembnost in višina najemnine.
Na ta način ne moremo doseči kvalitete in razviti blagovne znamke.
V Portorožu že imamo odličen primer, ko je bil prostor oddan s programom, zaradi vsebine in to so pravi koraki.
V tem prehodnem obdobju moramo torej najprej ustrezno urediti ponudbo in aktivno vplivati nanjo. Ker drugače enostavno ne gre.
Da bi se to prodajalo, moramo v mestu narediti red. Red. A o tem sem pisal pred dnevi. (http://www.sebastjanjeretic.si/kako-naj-se-obcina-obnasa-do-obcanov/)
Zelo hitro bomo morali doreči jasno blagovno znamko Portoroža. Bi radi, da je to mondeno letovišče z bogato ponudbo?
No, potem gremo tako.
Prvi element nestabilnosti so lastniki hotelskih gigantov.
To je trenutno velika šibkost destinacije.
In ko se to naloži na neuspešno občinsko politiko in izvajanje javnih storitev, ne bo časa za dolgo prilagajanje, ampak bomo morali spremembe uvesti čez noč.
Tako, da bomo rezultate imeli že prihodnjo sezono. Zato moramo pohiteti.
Zato, da bo stabilnost reda, ki ga bomo vzpostavili, prevagala nestabilnost kapitala.
Tako bomo lažje čakali, da hoteli dobijo finančno močne lastnike, ki bodo pravi sogovornik za vizijo Portoroža, ki bo vsaj tako uspešen, kot je bil v zlatih osemdesetih.
Tudi sprejemanje prostorskih aktov bo prava odisejada.
Bil sem občinski svetnik, ko je bila občinska politika preveč ambiciozna za tiste čase in so bili vsi načrti zavrženi.
Danes smo lahko ambiciozni na drugačen način.
Najprej smo lahko ambiciozni v odprtih površinah s centralnim trgom in parki.
Tudi zato je projekt pozidave Kaštela, ki so ga sprejeli v tem mandatu, uničenje edinega prostora, kjer lahko Portorož dobi svoje srce.
Tam bi nad podzemno garažo morali imeti velik lep trg v obliki vrtnice z odprto promenado do Avditorija. Da Portorož zadiha. Da pokažemo nekaj prekrasnih vil, ki so sedaj skrite in neopažene.
S tako garažno hišo bi lahko promet umaknili z ulic in ustvarili pogoje, da kraj pripravljeno sprejme povečan obisk.
To, kar Portorožu manjka pa so mondene šoping kapacitete, če bi že radi v kraj privabili mondene goste.
Toda šoping kapacitete ne smejo biti koncentrirane v enem trgovskem centru.
Če hočemo od gostov dobiti več, je nujna šoping avenija, da se gosti gibljejo po celotni promenadi nekaj kilometrov.
Pred hotelom Kempinski moramo v enem delu odpreti prostor in tiste priveze premakniti pred skladišča soli poleg privezov za večje jahte.
Toda, če odpiramo prostor v horizontali, moramo to nadokanditi v vertikali.
Tam, kjer se to dobro vmesti v prostor, moramo izkoristiti možnost za več etaž. Samo tako bomo lahko pustili dovolj odprtega in zelenega prostora.
Tu bo stroka morala najti pravi kompromis, da bo vse sploh imelo smisel.
Ker če bomo stvar preveč oskubili, nihče normalen ne bo vlagal denarja v to. Zakaj pa bi ga?
Če hočemo poln Portorož, od katerega bomo lahko dobro živeli, bomo morali poiskati kompromise.
Ključno je le eno. Portorož potrebuje šoping kapacitete.
In da odpremo in ozelenimo čim več prostora, moramo tam, kjer se da, izkoristiti višino.
Toda o vsem temu bomo razpravljali vsaj dve leti.
V tem času pa je pomembno, (1) da jasno postavimo našo blagovno znamko, (2) da z vsemi občinskimi sredstvi usmerjamo ponudbo v to smer in predvsem (3) da naredimo red!
In potem seveda z revolucijo v marketingu to še dobro prodamo, o čemer sem pisal tu (http://www.sebastjanjeretic.si/nova-blagovna-znamka-nase-destinacije/).
Sep 16, 2014